Jeg er ikke helt sikker på, hvordan du har det den første dag, du rejser til en ny destination. Min var en blanding af spænding, bekymring, angst, ængstelse og en generel følelsesmæssig rus. Ærlig talt var jeg ikke helt mig selv på hele rejsen.
En drøm bliver til virkelighed
Jeg kom i kontakt med den virkelighed, at tiden til at være i Europa som studerende til sidst kom. I lang tid lød betegnelsen “udviklet land” for mig som et hvilket som helst andet. På denne dag var jeg ivrig efter at opleve dens sande betydning. Jeg var på vej ind i det, nogen ville kalde den første verden. Jeg mener, at komme fra et udviklingsland til den første verden, hvor effektivitet møder industri, er ikke nogen ringe bedrift. Som forventet kom det til mig med alle mulige følelser.
![](https://scandinavia.life/wp-content/uploads/2020/07/Copenhagen.jpeg)
I lufthavnen
Det kan være overraskende, men det er måske heller ikke værd at nævne. Det var i lufthavnen, at jeg begyndte at få en tæt førstehåndsoplevelse med de hvide. Aldrig før i mit liv havde jeg været i tæt dialog med mennesker af hvid afstamning. Bare for at berolige dem, der sætter spørgsmålstegn ved min eksponering: Ja, jeg havde interageret med de hvide, men kun kortvarigt. Det var min første mulighed for at lære værtssamfundet at kende, så jeg kunne få en bedre oplevelse som kandidatstuderende.
![](https://scandinavia.life/wp-content/uploads/2020/07/Arrival.jpeg)
Første indtryk af Danmark
Jeg var allerede ved at blive glad for, hvor effektiv driften i lufthavnen var. Alle medarbejdere så ud til at forstå deres job og udføre det til de rejsendes tilfredshed. I venteværelset havde jeg en kort snak med denne charmerende hvide mand. Han var så nysgerrig efter at vide noget om mig, mit land og årsagerne til min rejse til Danmark. Han ville straks høre om mine første indtryk af Danmark.
Min samtale med en hvid fyr
Manden troede først, at jeg kom fra Cameroun, Ghana eller Nigeria – fordi der bor så mange mennesker fra disse lande i Europa. Jeg blev overrasket over, at en hvid mand ville være interesseret i bare at udveksle høfligheder med mig.
Denne mands varme og velformulerede væsen fik mig til at tvivle på, at europæere nogensinde har for travlt. For en gangs skyld tænkte jeg, at fortalerne for denne idé bare er onde, var onde.
![](https://scandinavia.life/wp-content/uploads/2020/07/Talking.jpg)
Billund Lufthavn
Min flyrejse sluttede i Billund Lufthavn, som ligger en time og et kvarter fra Københavns Lufthavn. Her begyndte jeg at blive en smule urolig. Det gik op for mig, at alle, der tog sig af mig i lufthavnen, for det meste talte dansk. Det gjorde de selvfølgelig fleksibelt, så længe passagererne forstod dansk.
Sprogbarriere
Alle, jeg interagerede med, begyndte samtalen med at sige “hej hvordan har du det!”. Senere, efter at have forstået et par Danske ordDa jeg hørte det, indså jeg, at det betyder “hej, hvordan går det?”. Det var allerede en udfordring for mig. Det betød, at jeg, da jeg skulle til at studere, skulle bruge noget tid på at lære dansk. At lære dansk ordentligt ville kræve, at jeg tilmeldte mig den danske sprogskole.
At tale med en dansker
Den første antagelse blandt de fleste mennesker i Danmark er, at du kan dansk. Ikke underligt, at de altid indleder samtaler på dansk. Men i mit tilfælde bemærkede jeg noget unikt. Jeg fortalte åbent de dansktalende, at jeg kun kunne forstå og tale engelsk. Interessant nok undskyldte de for at have været ufølsomme og skiftede hurtigt til engelsk. Jeg var imponeret over den måde, de kunne tale engelsk på.
En gæstfri dansker
Jeg husker tydeligt denne kvinde, som var høflig nok til at vise mig, hvor taxaen skulle samles op. Hun forklarede ikke, hvor jeg kunne få fat i den, men gik bogstaveligt talt med mig, indtil stedet var inden for min synsvidde. Den fantastiske kvinde gik så sin vej efter at have sagt til mig: “Jeg ønsker dig et godt ophold i Danmark.” Disse opmuntrende ord giver stadig genlyd i mit sind. De forsikrer mig om, at danskerne er høflige mennesker.
Fra Billund Lufthavn til Holstebro
Jeg bemærkede, at offentlig og privat transport var let tilgængelig på de dertil indrettede steder lige ved lufthavnen. Mens jeg ventede på at blive hentet, så jeg flere bilister, der kørte ind og ud af lufthavnen. Taxier og busser kørte koordineret rundt i lufthavnen. Jeg så tålmodigt til, mens de tog passagerer op og satte dem af så problemfrit. Et øjeblik tænkte jeg på, hvordan mit land ville være med et så godt trafiksystem. Bussen venter ikke på at blive fyldt op. Så længe den når afgangstiden, skal den af sted, selv om den er tom. Taxaerne har også en ventetid, hvorefter de skal køre til et andet sted. Mobilitetssystemet fungerer i et transportbåndsmønster.
Temperatur i Danmark
Lige før jeg glemmer det, kan jeg også huske, hvordan temperaturen udenfor var kølig. Da jeg ankom om vinteren, var temperaturen under 10 grader celsius, og min lette jakke kunne ikke holde mig tilstrækkeligt varm. Jeg fortryder stadig, at jeg lyttede til min søsters information om, at jeg ikke behøvede at have vintertøj med, da hun allerede havde noget til mig. Bare for at minde alle, der rejser til de subtropiske lande, om altid at være opmærksom på årstiden på din destination, ellers ender du med at klæde dig dårligt på til vejret.
![](https://scandinavia.life/wp-content/uploads/2020/07/Winter.jpeg)
Road Trip i Danmark
Snart var vi på vej til Holstebro Kommune. Jeg fik lyst til at se de velholdte asfaltveje. De mindede mig om de store Macadamised-veje, som jeg lærte om i historietimerne. Trafikken kørte uden unødige kødannelser. Vejskiltene havde de rigtige markeringer, og bilisterne på vejene var meget opmærksomme, mens de kørte. Hastighedsadvarselsskiltene kan nemt ses af alle bilister. Denne flotte skiltning holdt taxachaufføren informeret om de tilladte hastigheder langs de lange, brede og udstrakte veje.
![](https://scandinavia.life/wp-content/uploads/2020/07/Road.jpeg)
Trafikal kontrast mellem Danmark og Kenya
I mit land, Kenya, kører private biler med en hastighedsbegrænsning på 50 km/t i byerne og 110 km/t uden for byerne. Sagen var anderledes i Danmark. Med de funktionelle trafiklys i vejkryds og rundkørsler, de afgrænsede kørebaner og vejskiltene kunne taxachaufføren nyde at køre op til 130 km/t på motorvejene.
Min lejlighed i Danmark
På trods af den lange rejse gjorde den gode vej og trafikflowet det nemt for os at bevæge os ret hurtigt. Vi kørte forbi de danske byer Give, Herning og Aulum. Efter ca. 1 t. 45 minutters kørsel ad velholdte motorveje og mindre veje ankom vi endelig til Holstebro. Beboelseshusene var ikke så storslåede, som jeg havde troet. De havde dog en god afstand med tilstrækkelig parkeringsplads, legeplads til børn og tilstrækkelig orientering til naturligt lys.
Omkostninger ved et lejet hus
I modsætning til det et-værelses hus, jeg boede i i Kenyas hovedstad, hvor jeg betalte 100 dollars om måneden, fortalte min søster mig, at hun betaler 7000 kr (svarende til 106.287,21 kenyanske shilling) for sin tre-værelses lejlighed plus yderligere 1000 kr til andre ydelser, herunder vand og varme. Huset var rummeligt og godt oplyst af det naturlige lys.
![](https://scandinavia.life/wp-content/uploads/2020/07/Appartment.jpeg)
Med en garanteret bolig forsvandt bekymringen om at have tag over hovedet. Hvis du er uheldig at få en ven eller slægtning til at tage dig ind i første omgang, kan det være svært at finde en passende bolig. Nogle gange kan man vente et par dage på at få en bolig. Det er grunden til, at man er nødt til at arrangere det på forhånd. Med forudgående boligplaner sparer du dig selv for at vente på at få et hus fra boligselskaber.
Følelsesmæssigt rush på første dag
Det var så koldt at kigge gennem vinduet, og folk virkede så travle. Alle var optaget af deres egne ting, og jeg tænkte, at i modsætning til den kvinde, der bød mig velkommen i lufthavnen, havde folk her i baglandet ikke tid til hinanden. Som jeg senere fandt ud af, havde jeg delvist ret og delvist uret i dette. Nogle mennesker var bange for udlændinge, mens andre bare var meget parate til at hjælpe med simple ting som at finde steder, cykle på den rigtige side, reparere en defekt pedal osv.
Savnet hjem
Bare for at nævne, at jeg underholdt mig selv med at spørge mig selv “hvorfor skulle jeg virkelig komme til dette meget kolde sted? Hvad har dette sted egentlig at tilbyde mig? Vil disse mange hvide mennesker være modtagelige over for mig hver morgen, jeg forlader min søsters hjem?” Jeg tror, det er præcis det, der vil definere mit liv i landet, forme mine oplevelser og påvirke mine opfattelser. Jeg vil vædde på, at det er den typiske følelse for alle udlændinge … man bevæger sig fra en tilstand af social usikkerhed, selvtillid, social frakobling og så fuld udforskning.
![](https://scandinavia.life/wp-content/uploads/2020/07/Home-Sickness-1024x683.jpeg)
Dansk civilregistrering
Da mit visum og min opholdstilladelse til sidst blev behandlet og udstedt af den danske ambassade i Kenya, var det et lettelsens suk. Jeg havde allerede ventet i næsten to måneder sammen med bureaukratiet, der behandlede min opholdstilladelse. I mit baghoved var et stort glimt af håb lige begyndt at skinne i mit vedvarende ønske om at tage en videregående uddannelse i udlandet – at sige, at jeg var begejstret over at få opholdstilladelse og visum, er en underdrivelse.
Indholdet af en opholdstilladelse
Min opholdstilladelse krævede, at jeg blev registreret i det danske folkeregister senest fem dage efter ankomsten. Jeg kunne ikke helt forstå det. For mig føltes det som en tilstrækkelig registrering, at jeg havde fået et visum og en opholdstilladelse. Ah! Jeg tog fejl. Civilregistrering i Danmark kræver, at jeg ved ankomsten fremviser alle mine rejse- og opholdsdokumenter til den kommune, hvor jeg har min bopælsadresse.
Civilregistrering i Danmark
Her er jeg nødt til at være ærlig over for mig selv og alle, der overvejer at flytte til Danmark eller et andet skandinavisk landat komme igennem papirarbejdet, opholdstilladelse og registrering er ikke så ligetil, som du måske tror, medmindre nogen tager dig igennem det, eller du har sat dig grundigt ind i detaljerne før din rejse (men selv da tvivler jeg på, at selvlæsning alene vil være tilstrækkelig informationskilde). I mit tilfælde var det lettere, fordi min søster boede i Danmark og fik mig til at forstå alt om, hvad det betød at registrere sin bopæl.
Tidsfrister for registrering af bopæl
Da jeg ikke havde nogen tidligere erfaring som udlænding i noget land, kom dagene flygtigt, og det føltes stadig afslappet at registrere min bopæl hos kommunen. På dette tidspunkt vidste jeg allerede, at civilregistrering var en vigtig del af mit ophold i Danmark. Ikke desto mindre var det først på fjerdedagen, at jeg gik til kommunen for at blive registreret. Det er overflødigt at sige, at registreringsprocessen var så gnidningsløs. Faktisk undrede jeg mig over, hvorfor jeg havde været så længe om at komme og komme over det hele.
Hvor nemt er det at blive registreret som udstationeret studerende i Danmark?
Lad mig slå fast, at det ikke altid er lige nemt at blive registreret som udlænding i Danmark. Jeg er klar over, at nogle kan vise sig at være dramatiske, især hvis personen ikke har de nødvendige dokumenter. Det betyder ikke, at nogen med magt vil jage dig ind i en politibil og føre dig væk. Jeg mener blot, at uden de nødvendige dokumenter, er der ingen hjælp at hente hos de danske myndigheder. Danskerne stoler på deres system og vil ikke hjælpe dig med at omgå det uden de rigtige dokumenter.
Dokumenter, der kræves for at få CPR i Danmark
Der vil altid være en lang kæde af baggrundsverificeringer, som den kommune, hvor du registrerer dig, skal foretage, før de kan hjælpe dig. Senere forstod jeg, at selvom min oplevelse i kommunen var nem, fordi jeg havde alle opholdsdokumenterne og opfyldte alle kravene med det samme. Kravene omfattede mere eller mindre originaler af opholdstilladelse, pas, bopælsadresse og en kautionist.
Behov for kautionist, når man får CPR i Danmark
Garanten skal være en person, der har en lovlig status i Danmark, f.eks. indehaver af en gyldig permanent opholdstilladelse, statsborgerskab eller en midlertidig opholdstilladelse, der kan forlænges. Jeg har ikke til hensigt at antyde, at man skal have permanent opholdstilladelse for at garantere en udlænding. Ideelt set kunne alle, der har et lovligt opholdssted, gøre det. Det skal lige nævnes, at folk har så travlt i Danmark, at hvis du har brug for hjælp med en kautionist, er det bedre at informere tidligt, så han eller hun skaber tid til det.
NemID og CPR i Danmark
Ved registreringen udleverede jeg bare de nødvendige dokumenter og biometri. Mit CPR-nummer og NemID var klar i løbet af kort tid. Den ansvarlige for udstedelsen understregede over for mig, at CPR) og NemID er afgørende for, at jeg kan få nogen form for service i Danmark efter det. Ud fra hendes forklaring fik jeg den idé, at processen faktisk var indgangen til, at jeg kunne opleve Europa fuldt ud.
Opholds- og sundhedskort
Betjenten sagde, at jeg nu skulle vente på, at bopælen og sygesikringskortet lå i min postkasse inden for en uge. Husk, at jeg først skulle give dem en bopælsadresse, før de kunne begynde registreringen. Det er den samme adresse, som de ville sende de to kritiske dokumenter til.
Omtalen af sygesikringskortet trøstede mig. De fleste af de lande, jeg havde læst om, ønskede, at folk skulle købe deres egen sundhedsforsikring. Så Danmark gjorde dette mod mig, selvom jeg var udlænding. CPR og NemID gav mig adgang til den borgermail, der hedder borger.dk. Det er i denne digitale postkasse, at alle former for elektronisk offentlig kommunikation finder sted.
Modtagelse af det gule kort og opholdskortet
Præcis som vagten på kommunen havde lovet, kom det gule kort og opholdskortet til min adresse. Jeg fik frihed til at modtage alle tjenester såsom at åbne en bankkonto og sundhedspleje.
Jeg kunne ikke have troet, at det var muligt at have et så gennemsigtigt, effektivt og venligt offentligt servicesystem. Midt i bekymringen over adskillelsen fra familien i Kenya og den kølige vinter begyndte jeg at kunne lide de danske systemer.